A. Ciele kurikula
Táto časť kurikula hovorí o jeho účele a cieľoch.
Základné pojmy
	Pojem multikultúrna výchova v tomto kurikulu označuje výchovu ku kultúrnej pluralite. Je to výchova, ktorá podporuje kultúrnu pluralitu a mierové spolunažívanie v tejto pluralite.
	Pojem medzikultúrne porozumenie označuje schopnosť príslušníka určitej kultúry vcítiť sa do inej kultúry a akceptovať ju. Je to porozumenie medzi rôznymi kultúrami.
	Pojem interkultúrny označuje v rôznych spojeniach (napr. s kompetenciami) schopnosť nadhľadu nad rôznymi kultúrami, schopnosť vnímať ich v interakciách.
Pojem kultúra v tomto kurikulu označuje duchovnú kultúru, teda súbor znakov, hodnôt, ideí, noriem; artefaktov, v ktorých sú vyjadrené; činností, v ktorých sa realizujú; inštitúcie, ktoré zabezpečujú fungovanie kultúry. Všetky tieto zložky patria istej sociálnej skupine.
	Pojem sociálna skupina (spoločenstvo) v tomto kurikulu označuje zoskupenie ľudí na určitom priestore, medzi ktorými vznikajú systémové, funkčné a organizačné väzby, ktoré sú charakteristické práve pre túto skupinu. Psychiky jej členov formujú vo vzájomnej komunikácii kolektívne vedomie sociálnej skupiny.
	Pojem vysoké školy tu označuje kompletný stupeň vzdelávania medzi maturitou a získaním titulu magister.
	Pojem kurikulum tu označuje súbor obsahov (tém), metód vyučovania a výchovy, výstupné štandardy a zdôvodnenie existencie tohto kurikula.
	Pojem štandardy tu označuje ciele výchovy, čiže to, k čomu má výchovný proces študentov doviesť. Sú to požadované kvality jednotlivca po absolvovaní určitého procesu výchovy.
	Pojem kompetentný, kompetencia tu označuje komplex individuálnych zručností, schopností, vedomostí a postojov pre určitú činnosť.

Účel kurikula
Účelom tohto kurikula je poskytnúť rámec pre začlenenie multikultúrnej výchovy do prípravy učiteľov na slovenských vysokých školách. Neposkytuje rámec pre multikultúrnu výchovu na nižších stupňoch škôl, a pre prípadné použitie mimo územia Slovenskej republiky by si vyžadovalo úpravy na konkrétne podmienky.
Cieľovou skupinou tohto kurikula sú fakulty pripravujúce učiteľov pre všetky stupne a typy škôl. Môžu s ním v prvom rade pracovať vysokoškolskí pedagógovia. Základným zámerom využitia tohto kurikula je rozvinúť v študentoch - budúcich učiteľoch ich interkultúrne kompetencie, t.j. schopnosti medzikultúrneho porozumenia a zručnosti, vedomosti aj postoje nevyhnutné pre rozvíjanie multikultúrnej výchovy v budúcej praxi učiteľov a pre rozvíjanie medzikultúrneho porozumenia vo vedomí ich budúcich žiakov. Konečný zisk z použitia tohto kurikula budú mať študenti týchto fakúlt.
Najefektívnejšie možno toto kurikulum využiť v príprave učiteľov občianskej výchovy, histórie, materinského jazyka, cudzích jazykov a geografie. Tieto predmety sa na základných a stredných školách bezprostredne zaoberajú medzikultúrnymi vzťahmi, preto by v prvom rade títo učitelia mali byť pripravení na multikultúrnu výchovu.
Okrem toho toto kurikulum obsahuje všeobecné myšlienky o multikultúrnej výchove, ktoré možno využiť aj mimo univerzít a sú platné pre akúkoľvek podobu multikultúrnej výchovy.
Ciele kurikula
Ideálnym a konečným cieľom kurikula pre multikultúrnu výchovu je prispieť k medzikultúrnemu porozumeniu v slovenskej spoločnosti v štyroch smeroch:
•	Pôsobenie učiteľov, ktorí prešli výchovou cez toto kurikulum, by malo viesť k výchove detí medzikultúrne empatických, schopných porozumieť kultúrnym diferenciám, schopným akceptovať kultúrnu rôznorodosť.
•	Výchovou takejto populácie môže kurikulum prispieť k medzikultúrnemu porozumeniu v slovenskej spoločnosti, k odstraňovaniu konfliktov a rozporov medzi rôznymi kultúrami na Slovensku.
•	Odstraňovanie konfliktov by v konečnom dôsledku malo viesť k odstraňovaniu predsudkov a diskriminácie každého druhu. Medzikultúrne porozumenie je principiálne zamerané proti diskriminácii na základe kultúrnych, rasových, majetkových či iných rozdielov.
•	Najvzdialenejším cieľom tohto kurikula je tak budovanie predpokladov pre rovnosť životných šancí pre všetkých členov slovenskej spoločnosti. Rovnosť šancí vo vzdelávaní i v pracovnom uplatnení je dôležitou podmienkou pre zdravý rozvoj spoločnosti, v ktorej sa nemrhá materiálnymi zdrojmi, nestrácajú sa talentovaní jedinci a každý má priestor pre sebarealizáciu.
Reálne a relatívne krátkodobé ciele tohto kurikula sa orientujú na výchovno-vzdelávací proces v škole:
•	Hlavným a súčasne reálnym cieľom je výchova interkultúrne kompetentného učiteľa. Všeobecným cieľom je rozvoj interkultúrnych postojov budúceho učiteľa a rozvoj kultúrnej osobnosti učiteľa. Čiastkovými cieľmi sú prehlbovanie medzikultúrneho poznania, rozvoj schopností budúcich učiteľov pre vykonávanie multikultúrnej výchovy v ich budúcej praxi a rozvoj zručností pre interkultúrne orientovaný výchovno-vzdelávací proces.
•	Vedľajším, ale nie nepodstatným, cieľom kurikula je rozvoj či prehĺbenie medzikultúrneho porozumenia na fakulte pripravujúcej učiteľov. Len tak bude zabezpečený súlad explicitného kurikula so „skrytým“, ktoré sa prejavujú v atmosfére fakulty, v organizácii štúdia a v medziľudských vzťahoch či v znakových štruktúrach používaných fakultou.
•	Cez interkultúrne kompetentného učiteľa bude toto kurikulum pôsobiť, a kladie si za cieľ pôsobiť, smerom k odstraňovaniu diskriminácie na školách - diskriminácie na rasovom, etnickom či kultúrnom základe.
Reálne ciele kurikula sa teda orientujú v prvom rade na vysokú školu, ktorá vychováva budúcich učiteľov. Hneď za tým sa kurikulum zacieľuje na zmenu atmosféry a sociálnych vzťahov na školách, kde budú títo študenti (budúci učitelia) pôsobiť. Výchovno-vzdelávací proces sa však neodohráva mimo reálnych spoločenských vzťahov. Plnenie cieľov bude ovplyvňované prostredím (sociálnym, politickým, ekonomickým a pod.), v ktorom výchovný proces prebieha. Preto aj pôsobenie tohto kurikula bude obmedzené a nemožno od neho očakávať, že odstráni všetky problémy v spoločnosti. Multikultúrna výchova budúcich učiteľov predovšetkým pravdepodobne nebude môcť:
•	odstrániť sociálnu nerovnosť v spoločnosti, pretože tú nespôsobuje len úroveň a kvalita výchovy, hoci škola môže vytvárať osobnostné predpoklady pre odstraňovanie sociálnej nerovnosti;
•	odstrániť chudobu v spoločnosti z toho istého dôvodu, hoci škola môže v rôznych etnikách rozvíjať schopnosti nevyhnutné pre vymanenie sa z chudoby;
•	postaviť všetkých členov do rovnakej mocenskej pozície, hoci škola môže u príslušníkov rôznych sociálnych vrstiev utvárať osobnostné predpoklady pre výkon moci;
•	donútiť všetkých ľudí, aby sa mali radi, hoci škola môže podnecovať a rozvíjať schopnosti pre medzikultúrnu toleranciu a akceptovanie.
Charakter kurikula
Z formálneho hľadiska je toto kurikulum len rámcové a nemá ambície postihovať všetky zvláštnosti rôznych regiónov, sociálnych skupín či škôl. Je vytvorené s cieľom poskytnúť všeobecnú štruktúru multikultúrnej výchovy na vysokých školách. Nepredpisuje, čo a ako sa má na ktorej škole učiť. Poskytuje podklady a rámec pre vybudovanie vlastných programov multikultúrnej výchovy budúcich učiteľov podľa konkrétnych podmienok.
Je preto postavené modelovo tak, aby si ho individuálny pedagóg mohol doplniť, prípadne vybrať z neho len niektoré časti. Kľúčom pre akékoľvek zmeny či doplnky však zostávajú interkultúrne kompetencie učiteľa.
Kurikulum je medzipredmetové a je možné s ním pracovať v rôznych predmetoch, v rôznych vysokoškolských kurzoch a prednáškach, či seminároch.
Z obsahového hľadiska toto kurikulum vychádza z tzv. humanistického chápania výchovno-vzdelávacieho procesu. To znamená, že kladie dôraz na výchovu (rozvoj osobnosti študenta) oproti vzdelávaniu (hromadenie vedomostí); sleduje rozvíjanie vyšších kognitívnych funkcií, ako je schopnosť hodnotenia, tvorivosť, divergentné a kritické myslenie a pod.; zacieľuje sa aj na rozvoj nekognitívnych funkcií osobnosti študenta, ako je emocionalita, postoje, motivácia a ďalšie.
Pre rozvoj takto orientovaného výchovno-vzdelávacieho procesu je kurikulum otvorené tomu, aby sa študent aktívne zúčastňoval výberu obsahov vyučovania,  aby študent pomáhal pri budovaní foriem a postupov výchovy a aby aktívne spolupracoval pri tvorbe individuálnych učebných programov. Kurikulum sa teda opiera o „samoučiacich“ sa študentov, a odmieta jednostranný transfer vedomostí od vysokoškolského pedagóga k študentom. 
V pozadí takéhoto prístupu je aj snaha rešpektovať osobnostnú  kultúru študentov. Kurikulum môže byť efektívne pre multikultúrnu výchovu len vtedy, ak vychádza z kultúry študentov, prípadne rešpektuje osobitosti tejto kultúry. Multikultúrna výchova bez rešpektovania kultúrnych osobitostí vychovávaných nie je multikultúrnou výchovu, ale len implementáciou ideológie multikultúrnosti.